VOHNJA LASTEAED-

               ALGKOOLI 

LASTEAIA        ÕPPEKAVA

 

 

 

 

 

 SISUKORD 

 

SISUKORD........................................................................................................2 
1. Vohnja La-Algkooli kirjeldus.........................................................................3 
2. Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid ja põhimõtted........................4 
3. Lasteaia õppe- ja kasvatustöö sisu ja korraldus..............................................5 
   3.1. Päevakava ja planeerimine........................................................................5 
   3.2.Õppe-aasta töökorraldus.............................................................................6
   3.3.Üldised õppesuunad....................................................................................7
4.Lapse arengu jälgimine ja hinnangu andmise põhimõtted................................8 
4.1. Kooliks ettevalmistus....................................................................................9 
5.Arenguliste erivajadustega laste õpetamise põhimõtted...................................9
6.Koostöö lapsevanematega...............................................................................10
7.Õppekava uuendamise ja täiendamise kord.....................................................10

 

 

 

 

 

 

1.Vohnja Lasteaed-Algkooli kirjeldus 

Vohnja Lasteaed-Algkooli põhitegevusala: alushariduse andmine (lasteaed)
                                                                      alghariduse andmine (kool 1.- 4. klass)

 Tegutsemise aluseks  on Vohnja Lasteaed-Algkooli põhimäärus.

Lapse lasteaeda vastuvõtu aluseks on Vohnja Lasteaed- Algkooli lasteaeda laste vastuvõtmise, lasteaia koha kasutamise ja sealt väljaarvamise kord. 

Lastevanemate osalustasu määrad ja tasumise korra kinnitab Kadrina Vallavolikogu oma otsusega. 

 Vohnja Lasteaed – Algkoolil on kehtiv arengukava. 

Lasteaias tegutseb 2 rühma: * sõimerühm  (1,5 – 3a.)
                                                  * liitrühm    (4-7a.)

 Rühma laste arvu määramisel lähtutakse Koolieelse Lasteasutuse Seadusest ja Kadrina Vallavalitsuse vastavasisulisest määrusest. 

Koolitusluba nr. 52 välja antud 01.08.1995

Vohnja- Lasteaed Algkooli registrinumber - 75007876

 

2. Lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid ja põhimõtted 

Vohnja lasteaed  on koolieelne lasteasutus, mis loob koolieast noorematele lastele soodsad tingimused kasvamiseks ja arenemiseks. Toetab lapsevanemate tegevust lapsele alushariduse omandamise võimaldamisel. 
 Visioon 
Mida laps kuuleb - selle ta unustab, 
Mida laps näeb - seda ta mäletab, 
Mida laps kogeb - seda ta mõistab. 
                                                   /Confucius/ 

 Missioon 
Hoida oma maa kultuuri ja väärtusi. Kasvatada oma maa väärilisi kodanikke.
 
 Lasteaia põhiülesanne on lapse ealisi, soolisi, individuaalseid vajadusi ja iseärasusi arvestades: 
• luua võimalused ja tingimused selleks, et lapsest kujuneks terviklik isiksus, kes on sotsiaalselt 
tundlik, vaimselt erk, ennastusaldav, kaasinimesi arvestav ja keskkonda väärtustav; 
• hoida ja tugevdada lapse tervist ning soodustada tema emotsionaalset, kõlbelist, sotsiaalset, vaimset ja kehalist arengut. 
         Õppe- ja kasvatusprotsessi üldeesmärk on lapse kehaline, vaimne ja sotsiaalne, sealhulgas kõlbeline ja esteetiline areng ning eelduste kujunemine igapäevaeluga toimetulekuks ja koolis õppimiseks. 

Selleks lasteaed: 
• loob lapsele arengut soodustava keskkonna; tagab turvatunde ja eduelamuse ning toetab lapse 
loomulikku huvi hankida teadmisi ja saada kogemusi ümbritsevast elust, loodusest ja ühiskonna 
nähtustest; 
• soodustab lapse kasvamist aktiivseks vastutus-, otsustus- ja valikuvõimeliseks, oma otsusele ja 
tunnustatud käitumisnormidele vastavalt käituvaks ning vajadusel oma käitumist korrigeerivaks, 
teiste suhtes avatuks, teisi arvestavaks, tundlikuks, koostöövalmis inimeseks; 
• toetab lapse ümbritseva maailma mõistmist, oma koha leidmist selles ja tervikliku maailmatunnetuse kujunemist; 
• suunab lapse arengut, toetab ja abistab vanemaid õppe- ja kasvatusküsimuste lahendamisel, 
vajadusel nõustab neid. 

Õppe- ja kasvatustegevuse läbiviimise põhimõtted: 
• lapse individuaalsuse ja tema arengupotentsiaali arvestamine; 
• lapse arengut soodustava keskkonna loomine; 
• lapsele turvatunde ning eduelamuste tagamine; 
• mängu kui lapse põhitegevuse kaudu mõtlemis- ja probleemilahendamisoskuste, eneseväljendamis-, koostöö- ja suhtlemisoskuste, empaatiavõime ja iseseisvuse arendamine; 
• üldõpetuslikest põhimõtetest lähtumine; 
• kodu ja lasteasutuse koostöö; 
• humaansete ja demokraatlike suhete väärtustamine; 
• eesti kultuuritraditsioonide väärtustamine ning teistest rahvustest laste kultuuri eripära arvestamine. 
         Pedagoogilises tegevuses kehtib ühtse vastutuse printsiip ehk osalusteooria, kus kõik lasteaia töötajad vastutavad iga konkreetse lapse arengu eest. 

 Õppe- ja kasvatusprotsess toimub Vohnja Lasteaed-Algkoolis eesti keeles. 

3. Lasteaia õppe- ja kasvatustöö sisu ja korraldus  

 3.1. Päevakava ja planeerimine 

Lasteaia  päevakava on paindlik kindlustades lastele päevarütmi, kus vahelduvad igapäevatoimingud, laste vaba tegevus ja täiskasvanu planeeritud õppe-kasvatustegevused. 

 Töö lasteaias algab kell 7.30 ning lõpeb 17.45

Päevakavas on kindlad vaid söögiajad:

11.30  lõunasöök 
14.15 oode 

 Ülejäänud päev möödub lapsel tegutsedes, mängides, õues olles. Tegevused toimuvad 
integreeritult. Päev sisaldab puhkeaega (nooremas rühmas; - vanemas rühmas soovi korral). Lasteaiaõpetaja  jälgib, et kavandatud tegevuste ja laste vabategevuste vahekord oleks tasakaalus. 

 Vohnja Lasteaed-Algkooli lasteaia  õppe-kasvatustöö aluseks on riikliku alushariduse raamõppekava alusel koostatud asutuse õppekava. Sellest lähtuvalt koostatakse rühmades tegevus- ja päevakava. 

•	RIIKLIK ALUSHARIDUSE RAAMÕPPEKAVA  >>  LASTEAIA ÕPPEKAVA (kinnitab juhataja ped. nõukogu ettepanekul, kuulates ära hoolekogu arvamuse)  >>  RÜHMA TEGEVUSKAVA AASTAKS (kinnitab juhataja) >  NÄDALAKAVA

•	DOKUMENTEERIMINE JA HINDAMINE >>  PÄEVIK ehk tegevuse hindamine >  LAPSE ARENGU MAPP ehk lapse arengu hindamine

•	RÜHMA PÄEVAKAVA (kinnitab juhataja) 

Õppe-kasvatusprotsessis läbib antud konkreetne teema kõiki planeeritud tegevusi. Rühma tegevuskava on lastevanematele  igal hetkel kättesaadav. 

3.2.Õppeaasta töökorraldus 
 Lasteaia-aasta algab Vohnja La-Algkooli lasteaiarühmades 01. septembril ja lõppeb 31. augustil. Aktiivne õppeperiood vanema rühma  lastele jääb vahemikku 15. september kuni 25. mai, noorema  rühma lastele 01.oktoober kuni 25. mai. Nimetatud perioodil on lasteaiaõpetajate kavandatud õppe-kasvatustegevusi rühmade tegevuskavades planeeritud soovitavalt ajaliselt järgnevalt: 

                                  Kuni 3a                        3-4 a                4-5 a                 5-6 a                   6-7 a

Lasteaiaõpetajate    *Kavandatud       *Kavandatud   *Kavandatud   *Kavandatud      *Kavandatud
 kavandatud õppe-   tegevuse pikkus    teg. pikkus       teg. pikkus      teg. pikkus           teg. pikkus
ja kasvatus-              kuni 10-15 min.     - 15-20 min.    - 20-25 min.    - 25-30 min.       - 30-35 min.
tegevused         

Tegevuste aeg            * Kuni 2 tundi      * - 3 tundi       * -5 tundi         * - 7 tundi            * -  10 tundi
nädalas kokku           ja 30 min                ja 20 min.                                ja 30 min.             ja 50 min.

Tegevuste aeg            * 10 kuni 30          *  30 -  40        * 40 - 50         * 1 tund ja -      * Kuni 1 tund
keskmiselt päevas         minutit                   minutit          minutit            30 minutit          10 minutit

Õppetegevused juhinduvad nädalateemast, millega seotakse kõigi valdkondade sisu. 

Valdkondadeks on: 

• mina ja keskkond 
• keel ja kõne 
• matemaatika 
• kujutavad tegevused 
• muusika 
• liikumine. 

 Nädala jooksul kasutatakse kõiki tegevusliike. Tegevusliikideks on: 

• vaatlemine ja uurimine 
• kuulamine ja kõnelemine 
• võrdlemine ja arvutamine 
• lugemine ja kirjutamine 
• kujutavad tegevused 
• muusikalised tegevused 
• liikumistegevused. 

 Laps õpib oma keskkonnas aktiivselt ja praktiliselt tegutsedes. Olulisel kohal on õppimine mängu, kaaslaste ja teiste inimestega suhtlemise ja ümbruses toimuva jäljendamise kaudu. 

Ajavahemikku 01. sept - 01. oktoober noorema rühma laste  ning kõigi teiste esmakordselt lasteaeda tulevate laste seisukohalt ning 01. sept -15. september vanema rühma  laste seisukohalt käsitleme kui sisseelamis- ja laste arengu uurimise perioodi, mil tegevus käib nädalaplaani alusel ja põhirõhk on suunatud mängule ning selle kaudu laste tundmaõppimisele. 

 25. maist kuni 31. augustini on tegevuste planeerijaks laps. Sama kehtib ka jõulude ja aastavahetuse ajal. Sel perioodil on õpetaja vaatleja ja uurija, kes sekkub laste tegevustesse vaid vajadusel või lapse palvel. Selle ajavahemiku üldisteks tegevusteks on mäng ja viibimine värskes õhus. 

Õppe-kasvatustöö korraldus võimaldab õpetajal tegutseda lapsega individuaalselt, rühmatöö põhimõttel ja/ või kogu rühmaga koos. 

 Õppekava üldosa lahutamatuks osaks on ainekavad. 

 3.3.Üldised õppesuunad 
 
LAPSEL ON SADA KEELT, 
                        SADA KÄTT, 
                        SADA MÕTTEVIISI, 
 SADA VÕIMALUST MÄNGIDA JA SUHELDA: 
SADA, VAID AINULT SADA VIISI KUULATA, 
                                                         IMESTADA, 
                                                       JA  ARMASTADA, 
    SADA RÕÕMU LAULDA 
                            JA  ARU SAADA, 
SADA MAAILMA VÄLJA MÕELDA, 
     SADA MAAILMA UNUSTADA. 

                                                              (Loris Magaluzzi)
 
Laste arendamisel lähtume alljärgnevatest põhimõtetest:

• kasvata, ära otsi vigu, paranda ja püüa leida igas inimeses- nii lapses kui täiskasvanus- tema 
  loomupärast headust; 
• leia igaühe anded, teadmised ja oskused, arenda ja kasvata neid armastuse ja mõistusega, kuid 
  otsustuskindlalt; 
• anna piisavalt aega - luba kiirustamata, innukalt ja nautides tegutseda, luba ise katsetada, kogeda  
  ja leida, lase õppida läbi oma kogemuse; 
• paku elamusi ja tunnetusi kõigile aistinguile pildi, värvi, hääle, liikumise, valguse ja varju ning    
  lõhna kaudu; 
• paku vabadusi ja vastutust, kohustusi ja õigusi; 
• pea kinni avatuse, aususe, õigluse, terve mõistuse, psüühilise ja füüsilise puutumatuse  
  põhimõtetest; 
• premeeri kiituse ja innustamisega ning uute kaasahaaravate ettevõtmistega; 
• austa last ja täiskasvanut kui kordumatut isiksust, austa ja õpeta austama igaühe tööd. 

Õpikäsitus: 

• õppimine on elukestev protsess, mis toimub lapsel läbi mängu, suhtlemise, matkimise, loomise, 
  vaatlemise, mõtestamise, katsetamise ja harjutamise kaudu ning pedagoog jälgib ja tunnustab iga 
  lapse edusamme; 
• õppe- ja kasvatustegevuse kavandamisel ja läbiviimisel arvestab pedagoog iga lapse võimeid, 
  eripära, kultuurilist tausta, vanust ja sugu ning pedagoog on laste suunaja ja õpikeskkonna looja; 
• laps on õppe- ja kasvatustegevuse aktiivne osaleja, teda kaasatakse tegevuste kavandamisse, 
  suunatakse tegema valikuid ning tehtut analüüsima; 
• õppe- ja kasvatustegevuses luuakse tingimused, et arendada laste suutlikkust: 
        • seostada teadmisi varasemate kogemustega; 
        • kasutada teadmisi erinevates olukordades ja tegevustes; 
        • arutleda saadud teadmiste üle; 
        • kavandada oma tegevust, teha valikuid ning õpitut rakendada. 

Vohnja La-Algkooli kasvatuse suuna üheks märksõnaks on KESKKOND. Lasteaia ja rühma keskkond luuakse lapse jaoks selliseks, et laps leiab oma arengutasemele sobiva teda arendava ja huvitava tegevuse. 
Keskkond peab olema kodune, köitev ja erinevaid võimalusi pakkuv. Lapsest saab tegija iseenda õppimise läbi, kui täiskasvanu loob talle sobiva ümbruse. Rühm toimib kui töökoda, kus laps on vaba oma loometegevuses. 

 Üheks lapsi arendavaks ja kasvatavaks kasvukeskkonnaks on LOODUS.  Laps on looduslik alge, mis tähendab, et laps on veel (erinevalt täiskasvanust) väga lähedal loodusele. Ta omandab teadmisi ja oskusi kergemini looduse ning oma kogemuste kaudu. Looduses arenevad lapse kõige erinevamad meeleorganid ning see annab positiivse emotsionaalse laengu. Loodusvahendid tasakaalustavad tänapäevast tehismaailma. 

 Looduskeskkonna kõrval on tähtsal kohal KULTUURILIS-SOTSIAALNE keskkond, st Eesti 
kultuuritraditsioonide ja esivanemate vaimuvara väärtustamine. 

 Üks oluline märksõna on VAHENDID. Lapsele antakse võimalus tutvuda erinevate materjalidega (näit kangas, loodusvahendid, klaas, metall, plastik, paber, kile, nahk jne) ning luua nendest kunstiteos (iga lapse poolt loodud asi on kunstiteos). Jääkmaterjalide kasutamine õppe-kasvatustöös võimaldab jõuda loodushoiuni.

 LIIKUMISÕPETUS lasteaias peaks olema mänguline ja teisi tegevusi tasakaalustav - hõlmates nii sporti, tantsu, rütmikat kui loovliikumist. Eesmärgiks on tekitada lapses huvi liikumise vastu läbi mängu, kasutades abivahendiks muusikat ja erinevaid vahendeid.  
Õpetaja on lapse innustaja ja eeskuju.

Igas lapses on peidus eneseväljendussoov. Lapse kasvades saab häälitsusest kõne ja liigutustest liikumine. Kõnest kujuneb laul, liikumisest tants.  

4.Lapse arengu jälgimine ja hinnangu andmise põhimõtted 

Iga lapse areng on kordumatu protsess ja väärib tähelepanu. Mitmete uuringutega on kindlaks tehtud, et lapse õppimisvõime ei ole seotud niivõrd tema vanusega, kuivõrd arengutasemega. Õppimine valmistab lapsele rõõmu vaid juhul, kui ta on selleks seesmiselt valmis. 

 Laste arengu jälgimine aitab: 

• näha iga lapse individuaalsust ning oma töös sellega arvestada; 
• vältida lastele liiga kergete või raskete ülesannete andmist; 
• ennetada võimalike õpiraskuste teket; 
• õigeaegselt märgata lapse üld- või eriandekust; 
• suunata erivajadustega last õigeaegselt spetsiaalsetele uuringutele; 
• välja töötada tegevusplaani, milles on arvestatud laste individuaalsete vajadustega  
• lastega tegelejal analüüsida oma töö tulemuslikkust ja vajadusel muuta oma töömeetodeid.

Kogu õppe- ja kasvatusprotsessi kestel jälgitakse erinevate meetoditega lapse vaimset, füüsilist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut. Arengukirjelduses kajastub lapse areng üldoskuste ja valdkondade kaupa. 
Samas ei tohi unustada, et lapse erinevad arenguvaldkonnad on omavahel väga tihedalt seotud ning mistahes uurimise tulemused ei peegelda inimest kogu tema terviklikkuses ja isikupäras. Arengu jälgimise vahendit saame kasutada vaid abivahendina isiksuse tundmaõppimisel ja suunamisel. 

 Lapse areng fikseeritakse lapse arengu kaustas. Vähemalt üks kord aastas pakuvad rühmaõpetajad 
lapsevanemale välja võimaluse arenguvestluse pidamiseks. Sellisel vestlusel vahetavad õpetaja ja lapsevanem informatsiooni lapse arengust ning lepivad kokku edasise koostöö eesmärkides. Õpetaja toetub taolisel arenguvestlusel konkreetse lapse kohta aasta jooksul tehtud kirjalikele märkmetele.  Igat last võetakse kui indiviidi ning antakse hinnang lähtuvalt tema arengutasemest, mitte mingil juhul teiste laste arenguga võrreldes. 

4.1. Kooliks ettevalmistus. 

 Lapse ettevalmistamine kooliks algab juba enne lasteaeda tulekut ja jätkub ühtse järjepideva protsessina kuni kooli minekuni. Oluline on lapse igakülgne valmisolek koolis õppimiseks. Lasteaed lähtub õpetamisel lasteaia ainekavadest ja riiklikus õppekavas ettenähtud pädevustest, mida laps peaks olema omandanud kooliminekuks ehk, siis 6-7a. Tihedat koostööd tehakse lapse vanematega, kes on lapse arengu eest vastutavad ning lasteaed toetab neid. 

Laste, kes on lasteaeda tulnud alles viimasel aastal enne kooli, arengutasemega ja teadmistega erinevates ainevaldkondades tutvub õpetaja 1.septembrist kuni 1.oktoobrini. Vajadusel tehakse talle individuaalne õppekava lähtudes tema arengutasemest. Seda tuleb teha selleks, et saavutada lapse igakülgne valmisolek kooliks. 

 Lapse vanemaid, kelle laps ei saavuta kooliminekuks mingitel põhjustel kooliküpsust, teavitatakse 
võimalusest taotleda koolipikendust. 

5.Arenguliste erivajadustega laste õpetamise põhimõtted 

 Erivajadusega laps vajab pikema või lühema aja jooksul oma erilise vajaduse tõttu suuremat tähelepanu. 

 Erivajadusega on laps, kellel on diagnoositud mõni füüsiline, vaimne või sensoorne puue või käitumishäire. 
Samuti kuuluvad siia alla eriandekusega (näiteks muusikaline eriandekus) lapsed, teisest kultuuri- ja 
keelekeskkonnast pärit lapsed ja ka erinevatel põhjustel koolipikendust saanud lapsed. 

 Eesmärk: Laps saab aluse oskustele iseseisvalt toime tulla ja elada täisväärtuslikku elu koos oma 
erivajadusega. 

 Töö põhimõtted: 

1. Erivajadusega laps võtab osa rühma ja lasteasutuse ühistest ettevõtmistest vastavalt oma tasemele. 
2. Laps õpib ja mängib teiste lastega koos. 
3. Laps omandab teadmisi vastavalt tema arengutasemele ja arengukiirusele. 

Erivajadusest annavad teada lasteasutuse juhatajale lapse vanemad. Koostöös juhatajaga  leitakse 
konkreetsele lapsele talle sobivaim rühm lasteasutuses. Vastavalt lapse arengu jälgimisel saadud tulemustele teevad õpetajad vajadusel lapsevanemale ettepaneku lapsega spetsialistide poole pöördumiseks ja erivajaduse kindlaksmääramiseks. 
Erivajadusega lapsega tegelevad õpetajad töötavad välja individuaalse õppekava vastavalt lapse erivajadusele ja arengutasemele.  Vajadusel leitakse võimalus tegeleda lapsega individuaalselt. 

 Tihedat koostööd tehakse ka lapse vanematega, et õigeaegselt ja tulemuslikult aidata erivajadusega last. 

6.Koostöö lapsevanematega  

Suhteid kujundab ja hoiab eeskätt õpetaja!!! 

 Meie töö aluseks on filosoofia, mis seisneb kolme komponendi koosmõjus ja -töös: 

* LAPS 
                    * LAPSEVANEM    >>                                               <<    * LASTEAED 
  Areng 

Perekond vastutab lapse kasvamise ja arenemise eest ning lasteaia töötajad austavad perekonna 
kasvatuspõhimõtteid. Lapse arengu soodustamiseks tehakse koostööd lapsevanemaga. Sellele aitab kaasa vastastikune usaldus ja lugupidamine ning avatud suhtlemine. 

 Lapsevanemale tutvustatakse lasteasutuse õppekava, rühma aasta ja nädala tegevuskavasid. Samuti on võimalus osaleda õppe- ja kasvatusprotsessi kavandamisel ja läbiviimisel.

 Õpetaja teavitab lapsevanemat regulaarselt lapse arengust ning kaasab ta hinnangu andmisse, samuti toetab ja annab nõu  (lapsevanema soovi korral) kasvatusküsimustes. 

 Soovituslikult vähemalt korra aastas viib õpetaja vanemaga läbi arenguvestluse. Selle eesmärgiks on saavutada kooskõla kodu ja lasteasutuse tegevuse eesmärkides ja põhimõtetes. Arenguvestluse käigus antakse kahepoolset tagasisidet lapse arengust ning kavandatakse mõlemapoolsed edasised tegevused lapse arengu toetamisel. 

7.Õppekava uuendamise ja täiendamise kord 

 Vohnja Lasteaed-Algkooli lasteaia  õppekava on arenev dokument, mis muutub koos ajaga. 

Õppekava parandus- ja muudatusettepanekuid võivad esitada kõik pedagoogilise nõukogu ja hoolekogu liikmed. Läbi pedagoogilise nõukogu kinnitab juhataja muudatused ja parandused. 

Õppekava uuendamise korra eest vastutab lasteaed- algkooli direktor.